Při vedení účetnictví, při provádění činností v rámci účetní uzávěrky a při sestavování účetní závěrky je nutné mít na paměti, že zcela zásadní jsou inventura a inventarizace aktiv a dluhů. Známe rozdíly a vzájemnou provázanost mezi nimi? Jak se účtuje o případných inventarizačních rozdílech u provozních a finančních položek a jaké jsou jejich dopady z hlediska daně z příjmů? V této souvislosti je zcela zásadní respektování zákona č. 563/1991 Sb., o účetnictví, ve znění pozdějších předpisů (dále jen ZoÚ), prováděcí Vyhlášky č. 500/2002 Sb., kterou se provádějí některá ustanovení zákona č. 563/1991 Sb., o účetnictví, ve znění pozdějších předpisů, pro účetní jednotky, které jsou podnikateli účtujícími v soustavě podvojného účetnictví (dále jen Vyhláška č. 500/2002 Sb.), Českých účetních standardů (dále jen ČÚS), jakož i zákona č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů, ve znění pozdějších předpisů (dále jen ZDP). Důležitou roli na tomto místě zaujímají rovněž firemní směrnice (vnitropodnikové účetní předpisy). V následujícím článku si přiblížíme základní souvislosti této problematiky z účetního a daňového hlediska.
Co je inventura aktiv a dluhů
Inventura je prvním krokem v rámci inventarizačního procesu. Inventurou se rozumí zjišťování skutečného stavu majetku a dluhů. Inventuru rozlišujeme jako inventuru fyzickou, dokladovou a kombinovanou.
Inventura fyzická
Fyzická inventura spočívá v měření, vážení, počítání apod. Tato forma inventury se používá u majetku, u něhož lze opticky zjistit jeho existenci, tj. u zásob, pokladny, dlouhodobého hmotného majetku apod.
Inventura dokladová
Dokladová inventura se používá v případě, kdy nelze zjistit skutečný stav fyzicky, například u pohledávek, dluhů, bankovních účtů, účtů časového rozlišení apod. V rámci dokladové inventury se porovnávají zjištěné účetní stavy s účetními stavy jiné účetní jednotky. V praxi se často používají tzv. konfirmační (potvrzovací) dopisy, kdy druhá strana potvrdí výši a existenci dané položky.
Kombinace fyzické a dokladové inventury
U některých položek majetku je třeba zjistit skutečný stav kombinací obou způsobů inventur, například u pozemků.
ZoÚ ukládá provádět v rámci inventarizace jednu nebo více inventur a ověřovat, zda skutečný stav odpovídá stavu v účetnictví. Při periodické inventarizaci mohou účetní jednotky při zjišťování skutečného stavu stanovit den, k němuž skutečný stav zjišťují a který předchází rozvahovému dni, a mohou dokončit zjišťování skutečného stavu podle účetních záznamů, které prokazují přírůstky a úbytky majetku a dluhů, které nastaly mezi tímto dnem a rozvahovým dnem. Při periodické inventarizaci je možné zahájit inventuru nejdříve čtyři měsíce před rozvahovým dnem, avšak je nezbytné ukončit inventuru nejpozději dva měsíce po rozvahovém dni.
Jak na inventarizaci aktiv a dluhů
Pravidla pro provádění inventarizace jsou definována českými účetními předpisy, tj. ZoÚ a Vyhláškou č. 500/2002 Sb. V rámci inventarizace se porovnávají stavy zjištěné inventurou se stavy účetními. Inventarizaci podléhají, s výjimkou vlastního kapitálu, všechny položky rozvahy. Protože některé majetkové a dluhové položky jsou účtovány nebo sledovány na tzv. podrozvahových účtech, nesmí účetní jednotka zapomenout i na inventarizaci těchto položek majetku a závazků.
Nezapomeňme na povinnost inventarizace i v rámci daňové evidence u podnikajících fyzických osob – OSVČ (osob samostatně výdělečně činných) dle § 7b odst. 4 ZDP: „Zjištění skutečného stavu zásob, hmotného majetku, pohledávek a dluhů provede poplatník k poslednímu dni zdaňovacího období. O tomto zjištění provede zápis. O případné rozdíly upraví základ daně podle § 24 a § 25. Zejména v případě přechodu z daňové evidence do systému uplatnění výdajů procentem z příjmů hraje stav zásob zásadní roli (§ 23 odst. 8 ZDP).
Periodická a průběžná inventarizace
Periodickou inventarizaci provádí účetní jednotky k okamžiku zpracování účetní závěrky.
Průběžná inventarizace umožňuje zjistit stav a) zásob, b) dlouhodobého hmotného movitého majetku i k jinému okamžiku, než je zpracována účetní závěrka. Průběžnou inventarizací lze ověřovat stav zásob za podmínek, že je o nich účtováno podle a) druhů nebo b) míst uložení nebo c) hmotně odpovědných osob. Průběžnou inventarizací je možné ověřovat pouze dlouhodobý hmotný movitý majetek, který je v soustavném pohybu, nemá své stálé místo. Zásadní je, že průběžnou inventarizací musí být ověřen veškerý stav zásob nebo dlouhodobého hmotného movitého majetku alespoň jednou za účetní období.
Provedení inventarizace majetku a dluhů je povinna účetní jednotka prokázat po dobu 5 let po jejím provedení. Proto je nutné skladní karty a inventarizační zápisy a inventurní soupisy archivovat po uvedenou dobu.
Zcela zásadní místo tu zaujímají vnitropodnikové směrnice pro provádění inventury a inventarizace aktiv a dluhů.
Inventarizace zahrnuje řadu kroků:
- inventuru: zjištění skutečného stavu,
- zpracování inventurních soupisů,
- porovnání skutečného stavu majetku a dluhů se stavem účetním,
- zjištění inventarizačních rozdílů, jejich vypořádání, zjištění příčin a návrh na jejich odstranění,
- posouzení ocenění majetku a závazků,
- vyhotovení inventarizačního zápisu.
Inventarizačním rozdílem se rozumí:
- inventarizační manko (schodek) – skutečný stav je nižší než stav účetní,
- inventarizační přebytek – skutečný stav je vyšší než stav účetní.
Inventarizačním rozdílem není:
- technologický a technický úbytek zásob,
- úbytek vyplývající z přirozených vlastností zásob,
- ztratné v maloobchodě,
- nezaviněný úhyn zvířat, která nejsou hmotným majetkem,
a to do výše ekonomicky zdůvodněné normy přirozených úbytků a ztratného stanoveného účetní jednotkou ve vnitropodnikové směrnici.
Níže uvedená tabulka zachycuje účtování základních inventarizačních rozdílů u jednotlivých druhů aktivních položek:
Inventarizační rozdíl | Zaúčtování |
Manko na zásobách materiálu | 549 / 112 |
Manko na zásobách zboží | 549 / 132 |
Manko na zásobách vlastní výroby | 549 / 121, 122, 123 |
Schodek na pokladně | 569 / 211 |
Schodek na ceninách | 569 / 213 |
Manko na dlouhodobém nehmotném majetku odpisovaném | 549 / 07x |
Manko na dlouhodobém hmotném majetku odpisovaném | 549 / 08x |
Přebytek na zásobách materiálu | 112 / 648 |
Přebytek na zásobách zboží | 132 / 648 |
Přebytek na zásobách vlastní výroby | 121, 122, 123 / 581, 582, 583 |
Přebytek na pokladně | 211 / 668 |
Přebytek na ceninách | 213 / 668 |
Přebytek na dlouhodobém nehmotném majetku odpisovaném | 02x / 07x |
Přebytek na dlouhodobém hmotném majetku odpisovaném | 01x / 08x |
Přebytek na dlouhodobém hmotném majetku neodpisovaném | 03x / 413 |
Tiskové sestavy ke zpracování inventury a ověřovací dopisy k pohledávkám a závazkům.
![](https://money.cz/novinky-a-tipy/wp-content/uploads/sites/2/2024/07/tiskove-sestavy-1024x339.jpg)
Závěr
Prvním krokem v rámci inventarizace aktiv a dluhů je provedení inventury, tj. zjištění skutečného stavu aktiv a dluhů. Rozlišujeme provádění inventury fyzické, dokladové nebo kombinaci uvedených metod. Výsledkem provedené inventury je sestavení inventurního zápisu s uvedením zákonných náležitostí. Inventarizace aktiv a dluhů spočívá v porovnání zjištěného skutečného stavu se stavem účetním (skladové karty, inventární karty) a detekci případných inventarizačních rozdílů, které musí být analyzovány co do výše a co do opodstatněnosti.
Pokud jsou výsledkem inventarizace inventarizační rozdíly, mají podobu inventarizačního manka (schodku), resp. inventarizačního přebytku. V závislosti na konkrétním druhu položky definují české účetní předpisy účetní předpis pro tento inventarizační rozdíl. V případě inventarizačního přebytku je nutné dávat pozor zejména při účtování v oblasti zásob vlastní výroby (nedokončená výroba, polotovary vlastní výroby a výrobky), u nichž se přebytky neúčtují ve prospěch účtu 648 – Ostatní provozní výnosy, nýbrž ve prospěch účtové skupiny 58 – Aktivace a změny stavu zásob (konkrétně účty 581, 582 a 583 – Změna stavu nedokončené výroby, polotovarů vlastní výroby, výrobků).
Inventarizační rozdíly mají rovněž dopady z hlediska zákona č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů, ve znění pozdějších předpisů. Na obecné rovině jsou inventarizační manka daňově neuznatelným nákladem s výjimkami, které zákon definuje. Jedná se zejména o úbytky zásob do výše norem přirozených úbytků zásob či ztratného v maloobchodním prodeji. Rovněž jsou inventarizační manka daňově uznatelným nákladem do výše náhrady (například od hmotně odpovědného zaměstnance nebo pojišťovny).
Zákon č. 563/1991 Sb., o účetnictví, ve znění pozdějších předpisů
Vyhláška č. 500/2002 Sb., kterou se provádějí některá ustanovení zákona č. 563/1991 Sb., o účetnictví, ve znění pozdějších předpisů, pro účetní jednotky, které jsou podnikateli účtujícími v soustavě podvojného účetnictví
České účetní standardy pro účetní jednotky, které účtují podle Vyhlášky č. 500/2002 Sb.
Zákon č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů, ve znění pozdějších předpisů
Líbal, Tomáš. Účetnictví – principy a techniky. 5. aktualizované vydání. Praha: Institut certifikace Svazu účetních, a.s. 2019. 424 s.
Byly informace v článku užitečné?
Hodnocení pouze pro uživatele našeho blogu.